KURZUS: Szakkommunikáció a mérnöki gyakorlatban

MODUL: I. modul

3. lecke: A vizuális kommunikáció a mérnöki gyakorlatban

| A lecke célja: A leckében bemutatásra kerülnek a vizuális kommunikáció általános jellemzői, kezdve a látás folyamatával és a vizuális megismerést befolyásoló kategóriák, tényezők ismertetésével bezárólag. Emellett a hallgatók megismerik a mérnöki kommunikáció vizuális nyelvének főbb típusait.
A vizuális kultúra
A vizuális kommunikáció a kommunikáció egyik formája. Dinamikusan fejlődő és folyamatosan változó kulturális jelenségcsoport, amely mára tudományos kutatások tárgyává vált.
A vizuális kultúra az emberi kultúrával párhuzamosan fejlődik, szervesen összefonódik a kultúrával. A vizuális kommunikáció széleskörű hatása és felhasználása miatt a vizuális kultúra kitüntetett figyelmet kap a technológia korában.
A vizualitás, azaz láthatóság, láttatás, a tárgyak, események, érzések, gondolatok, fogalmak képi megjelenítése. Lényege a képlátás, ami optikai és vizuális természetű egyszerre. Az optikai inger érzékleti jellegű, a vizuális érzékelés pedig az ingerületek komplexitását jelenti.
A világ jelenségeinek látás útján történő észlelése, megértése velünk született képesség. A világ olyan, amilyennek látjuk: amilyennek a bennünket körülvevő világot láttuk vagy látni szerettük volna, mindig is jelentősen befolyásolta a róla alkotott képünket. A látással együtt fejlődött a látottak felfogása is. A világ megismerésében döntő szerepet játszik a tárgyak (dolgok, objektumok) vizuális érzékelése, és azok megértése, formájuk és színük alapján való azonosítása. Az ismeretlentől való félelem alapját az azonosítatlanság jelenti: a dolgok megismerése által megértjük és beazonosítjuk a környezetünket.
A fény, a sötétség, az árnyak és a formák megkülönböztetése, a színek felismerése és azonosítása alapvetően meghatározza emberré válásunkat. Születésünk pillanatától életünk végéig ez jelenti életünk értelmét és alapját képezi civilizációnknak.
A látás folyamata
Az ember kapcsolatát a külvilággal érzékszervei biztosítják. Kitüntetett szerepe van ebben a látószerveinknek.
A retina homorú mezőjén kétdimenziós "síkkép" keletkezik (nézés), és a komplex térbeli kép már a látókéregben jelenik meg (látás). A nézés fogalma az érzékeléshez kapcsolódik, ekkor a az optikai kép a szemfenéken jelenik meg. Ezzel szemben a látás fogalma az észleléshez fűződik, ekkor a kép sematikusan az agykéregre vetül. A látás a vizuális információ feldolgozása, amelynek fő célja a tárgyak azonosítása, és azok közvetlenül nem észlelhető tulajdonságainak felismerése, illetve a cselekvés vezérlése. A látás feltétele a szem funkcionális alkalmassága.
Az alak- és színlátás szerve három részből áll:
a) | szem (látósejtek, amelyek a képet pontokra bontják, és a látóidegek segítségével az agyba továbbítják, ahol az alak és színérzet keletkezik)
b) | látóidegpályák
c) | látóközpontok (a központi idegrendszerben)
(forrás: http://kinesiology.blog.hu/2016/01/03/ismerd_meg_kozelebbrol_magod)
A látás ingere a fény. A fény fizikai ingerből alakul át ingerületté, amelyet a látóideg az agykéreg látóközpontjába közvetít. A szem a látottakat bonyolult élettani folyamatok eredményeképpen továbbítják az idegpályák segítségével az agyba, ahol újabb, ezúttal lélektani hatásokra keletkezik az alak- és színérzet, vagyis a vizuálisan érzékelhető kép. A képet pontokra bontják, és a látóidegek segítségével az agyba továbbítják, ahol az alak- és színérzet keletkezik.
Az emberi szem mintegy száz színárnyalatot tud megkülönböztetni a színkörben. A színérzet látási érzetnek az a jellemzője, amely a szín megnevezését jelenti (pl. kék). A színérzetet három jellemző befolyásolja: a színezet (pl. sárga), a telítettség (a szín tisztaságának a mértéke), valamint a tónus (hogy mennyire világos ill. sötét egy szín). Ez a három jellemző, valamint a kontrasztok, azaz két különböző felület határán keletkező ellentétet mutató jelenség, együtt eredményezik a színek pszichológiai hatását, ami a színszimbolikai kulturális jelentéstartalmakkal együttesen befolyásolja a vizuálisan kommunikált tartalom hatásfokát.
A tapasztalat és a tudat a képet felnagyítja és fejjel lefelé megfordítja. Az alakról és a színről alkotott érzet hatására a tudattartalom lélektani folyamatokat indít be. Az ingert az idegtevékenység, a tudati folyamatok (gondolkodás, emlékezés, asszociáció) és a lelki folyamatok alakítják érzetté. A befogadás folyamatában fontos szerep jut az asszociációnak.
A vizuális élmény a vizuális érzékelésből és a tanult és tapasztalt élmények összességéből alakul ki. Egy kép vagy ábra minden emberben más jelentést kap és más érzelmet vált ki, attól függően, hogy az milyen tudással, érzelmekkel, kulturális hagyományokkal rendelkezik.
A vizuális megismerés a mérnöki kommunikációban
Amikor az információt közvetítő létrehozza az üzenetet, akkor befolyásolja saját társadalmi, kulturális háttere, valamint a tapasztalatszerzés során kapott ismeretei és a személyisége. Ezek határozzák meg a kommunikáció sikerét is. A befogadót és a befogadás folyamatát ugyanezek a tényezők határozzák meg. A vizuális kommunikáció sikerességét mindkét fél háttere, tapasztalatai, valamint a közvetítőnek a befogadóra vonatkozó ismeretei határozzák meg.
A vizuális megismerés a vizuálisan észlelt információk feldolgozását jelenti. A megismerés tulajdonképpen olyan lélektani folyamat, amely a vizuális benyomásnak az asszociációk segítségével való értelmezése: kategóriákba sorolása, emlékek, érzelmek felidézése. Az észlelés kultúra- és egyénfüggő: egy korábban az emlékezetben tárolt kép segíti megérteni a vizuális benyomást.
A vizuális megismerést számos kategória segíti.
a) Harmónia
A vizuális információ hatásosságában fontos szerepe van a harmóniának. A harmónia megnyugvást, míg annak hiánya feszültséget okoz a befogadóban.
b) Egyensúly
A tárgyakra ható nehézségi erőt nevezik súlynak. Egy képen a szerkesztés középpontja, a szabályos forma, a függőleges irány befolyásolja a súlyt. Akkor jön létre egyensúly, ha a kompozíciót alkotó erők kiegyenlítik egymást.
c) A méret és a nézet
A méret a fontossági hierarchiát, az összetartozást, a feszültséget jelezzük. Például az egyiptomi alkotásokon a tárgyakat oldalnézetben ábrázolták, amely segítette a megértést. Az ábrázolt tárgyak mérete nem a valóságot tükrözte, hanem a fontosságukat.
d) Alak
Az alak a fizikai tárgyról kapott első információ. A háromdimenziós tárgyak esetében a legtöbb információt szolgáló nézet adja a legmegfelelőbb információt. Az üzenet hatásosságát növeli az egyszerűsítés is.
e) Szín
A közérzetet és a hangulatot a színek is befolyásolják. A hideg, sötét színek komor, nyomasztó hatásúak, míg a meleg, világos színek barátságos, könnyed hatásúak, így barátságos benyomást keltenek.
f) A kontraszt
A kontraszt segít a mondanivaló kiemelésében és hangsúlyozásában, valamint az összetartozó részek értelmezésében, legyen az kép vagy formatervezett tárgy.
g) A tér
A tárgy különböző perspektívából való ábrázolása és a tárgy-háttér viszonya is az értelmezésben segít.
h) Fény és árnyék
A fény és árnyék a térhatás létrehozásában működnek közre.
i) A mozgás
A mozgás az ember természetének része, ezért alapvető reakciót vált ki a nézőből. A mozgás a környezet változását is jelenti, bemutatja az események időbeli sorrendjét, a mozgás irányát és sebességét (lassítást vagy gyorsulást), ezért a vizuális információközlés fontos eleme.
A vizuális kommunikáció típusai
| 1. A vizuális kommunikáció színterei kapcsán két fő területet különböztetünk meg:
| a) | közhasznú információk területe: a mindennapi képi információközlés egyezményes jelek segítségével történik (pl. közlekedési táblák, piktogramok). Ennek része a tudományos szakmai ábrázolási konvenciók, jelrendszerek, a műszaki ábrázolás szabályai is.
| b) | művészi vizuális kommunikáció: nagy jelentőséget kap a személyesség, az érzelmek, az alkotói és befogadói szubjektivitás.
2. | A vizuális kommunikáció műfajai
| a) | fotó
| b) | grafika
| c) | animáció
| d) | videó
3. | Közvetett és közvetlen vizuális kommunikáció
| a) | Közvetlen vizuális kommunikáció
Látás útján érzékelt kommunikációs formák (ikonok, rajzok, képek, mozgóképek)
Az ikonok tényleges hasonlóság alapján működő képi jelek. Tömörített, egyszerűsített formában közvetítik az üzenetet. Mindenki megérti őket.
1000 × 1000 - foliavagas.hu
Közvetett vizuális kommunikáció
A beszéd hatására a képzeletünkben kép jelenik meg. A kép függ a befogadó tapasztalatától, műveltségétől.
A mérnöki kommunikációban nagyobb szerep jut a közvetlen kommunikációnak, ezen belül is kiemelten fontos az ábrázolási konvenció. Ábrázolási konvención a különböző korok és kultúrák kommunikációs szükségletei szerint szokássá, szabállyá vált konvenciót (bevett szabályrendszert) értjük. Az ábrázolás valódi vagy képzeletbeli tárgyak érzékelhetővé tételét jelenti, térben vagy síkban. Minden ábrázolás vizuális értelmezésnek számít. A mérnöki tudomány megkívánja, hogy a szakma képviselői rajzi ismeretekkel rendelkezzenek. A rajzok szigorú szabályok, szabvány szerint készülő illusztrációk.
A vizuális nyelv leggyakoribb típusai:
a) Tanulmányrajz
Az ábrázolt tárgy szerkezetének, felépítésének elemzésével az alkotó felméri a készítendő tárgy funkcióigényeit.
b) Folyamatábra
Vannak olyan ábrák, amelyek keletkezést, működést, változást fejeznek ki. Ezek célja a magyarázás, szemléltetés. Olyan tulajdonságokat mutathatunk meg így, amelyek magán az ábrázolt jelenségen túlmutatnak és csak képi formában ábrázolhatók. A szerkezeti- és folyamatábra általánosan elfogadott jeleket tartalmaz, tömör, lényegre törő.
c) Forma ábrázolás szabadkézi rajzzal
A forma, szerkezet bemutatására készített térbeli vagy keresztmetszeti ábra.
Különösen érzékletesek a ferdeszögű vetítéssel létrehozott képek. Ezek egy tárgy funkcióját vagy elkészítésének fázisait is bemutathatják.
d) Modellezés
Modellnek olyan jelenséget, formát vagy tárgyat tekintünk, amelyet elemzés céljából rajzi, vagy kísérleti vizsgálatnak vetünk alá. Az ötlet helyességét, megvalósíthatóságát tesztelhetjük ezáltal. Modellezéskor rajzban, modellező anyagokból vagy a tervben előírt anyagokból jeleníthető meg mindaz (újra), ami valamilyen okból nem áll rendelkezésünkre.
(forrás: Csanák Edit: Mérnöki kommunikáció. http://editio.hu/mernoki-kommunikacio-7-in-1-vers/)

| Ellenőrző kérdések
1. Igaz-e a következő állítás?
A látás fogalma az észleléshez kapcsolódik. |
2. Mi a célja a modellezésnek?
| Bemutatni egy tárgy elkészítésének fázisait.
| Az ötlet helyességét, megvalósíthatóságát tesztelni.
| Hogy különböző metszeteket hozhassunk létre a tárgyról.
3. Mi nem igaz az ikonokra?
| egyszerűsített jelek
| egyszerűsített formában közvetítik az üzenetet
| hasonlítanak a felidézett tárgyra
| különböző kultúrák számára is érthetők
| különböző kultúrák számára nehezen érthetők
4. Melyik három jellemző befolyásolja a színérzetet?
| színezet
| sötétség
| telítettség
| tónus
5. Egészítse ki az alábbi mondatot! Ábrázolási konvención a különböző korok és szükségletei szerint szokássá, vált konvenciót értjük.